Maston takanoja eli rake
Moderator: Kristian
Maston takanoja eli rake
Kuinka paljon maston takanojaa eli rakea nopeammat holkit pitävät?
FIN-931 kirjoitti:
Lähetetty: Ma 11.6.2007 13.40
Pihvin skuuttauspisteen olivat n.5cm edempänä kuin meillä ja masto oli - etuvantista mitattuna- 7cm enemmän taaksepäin kuin meillä. Tais löytyä syy siihen, miksi me mentiin muihin nähden korkealle, mutta hitaasti.
Tarkoititko että etustaagi oli teillä noin 7cm lyhyempi? Eikö tuo ole jo todella suuri ero?
Itse olen mitannut takanojaa roikottamalla painoa ison fallin päässä, ja paino on heilunut 60-70cm maston takana. Hyviä mielipiteitä nyrkkisääntöjä kellään?
Mittaaminen staagista Northin ohjeiden (http://nsweb.itinfo.dk/uk/Tuning_Hboat.pdf) mukaan on kai sikäli tarkempi, että veneen kellumisasento ei sotke mittausta.
FIN-931 kirjoitti:
Lähetetty: Ma 11.6.2007 13.40
Pihvin skuuttauspisteen olivat n.5cm edempänä kuin meillä ja masto oli - etuvantista mitattuna- 7cm enemmän taaksepäin kuin meillä. Tais löytyä syy siihen, miksi me mentiin muihin nähden korkealle, mutta hitaasti.
Tarkoititko että etustaagi oli teillä noin 7cm lyhyempi? Eikö tuo ole jo todella suuri ero?
Itse olen mitannut takanojaa roikottamalla painoa ison fallin päässä, ja paino on heilunut 60-70cm maston takana. Hyviä mielipiteitä nyrkkisääntöjä kellään?
Mittaaminen staagista Northin ohjeiden (http://nsweb.itinfo.dk/uk/Tuning_Hboat.pdf) mukaan on kai sikäli tarkempi, että veneen kellumisasento ei sotke mittausta.
Erkka
erkka (at) h-vene piste net
erkka (at) h-vene piste net
Onhan se 7cm paljon, samoin kuin 5 cm skuuttipisteissä. Mielenkiintoista nähdä miten on vauhtia ja miltä vene tuntuu muutosten jälkeen.
Mittaus tehtiin siten, että vedettin fokafalli tiukalle maston alamittamerkkiin ja siirrettiin falli samalla kireydellä etuvanttiin ja mitattiin etustaagin pulttiin. Mitan tulisi olla 137-140, meillä oli 133 eli ero on iso.
Kyllä sen Airistolla vauhdissa huomasikin, varsinkin kun tähän lisää skuuttipisteen. Me mentiin korkeammalle mutta hitaammin kuin kärki. Sileissä kohdin ja heti startin jälkeen homma vielä toimi, mutta kun tuli vähäänkään Airistolla ongelmana olevia moottoriveneen aaltoja ja/tai häiriötuulta niin me ei menty oikein mihinkään. Purjeiden löysääminen ei auttanut, koska - oletettavasti - fokasta hävisi loputkin tehot.
Mittaus tehtiin siten, että vedettin fokafalli tiukalle maston alamittamerkkiin ja siirrettiin falli samalla kireydellä etuvanttiin ja mitattiin etustaagin pulttiin. Mitan tulisi olla 137-140, meillä oli 133 eli ero on iso.
Kyllä sen Airistolla vauhdissa huomasikin, varsinkin kun tähän lisää skuuttipisteen. Me mentiin korkeammalle mutta hitaammin kuin kärki. Sileissä kohdin ja heti startin jälkeen homma vielä toimi, mutta kun tuli vähäänkään Airistolla ongelmana olevia moottoriveneen aaltoja ja/tai häiriötuulta niin me ei menty oikein mihinkään. Purjeiden löysääminen ei auttanut, koska - oletettavasti - fokasta hävisi loputkin tehot.
No niin, mittasin raken fokan fallin avulla ja sain tulokseksi 125 cm:) Etustaagin vanttiruuvi on jo nyt täysin auki ja ylävantit kiristetty melkein pohjaan.
FE83:n ja Albin Expressien keskustelujen perusteella mitä enemmän rakea sitä kovempi jätkä (tai ainakin vauhti):
http://www.fe83.org/forum/viewtopic.php ... gi&start=0
http://www.expresspurjehtijat.net/forum/m.asp?m=264&p=4
http://www.expresspurjehtijat.net/forum/m.asp?m=646&p=3
WB:n mukaan 10 astetta eli noin 17% eli maston huippu noin 1,5 metriä jalan takapuolella olisi kryssillä optimi.
No, voi jäädä minulta säätämättä, kun pitäisi lyhentää vantit ja seuraavaksi rupeaakin varmaan masto hajoamaan lisää alaosastaan jos kallistusta lisää kallistamatta mastonjalkaa.
FE83:n ja Albin Expressien keskustelujen perusteella mitä enemmän rakea sitä kovempi jätkä (tai ainakin vauhti):
http://www.fe83.org/forum/viewtopic.php ... gi&start=0
http://www.expresspurjehtijat.net/forum/m.asp?m=264&p=4
http://www.expresspurjehtijat.net/forum/m.asp?m=646&p=3
WB:n mukaan 10 astetta eli noin 17% eli maston huippu noin 1,5 metriä jalan takapuolella olisi kryssillä optimi.
No, voi jäädä minulta säätämättä, kun pitäisi lyhentää vantit ja seuraavaksi rupeaakin varmaan masto hajoamaan lisää alaosastaan jos kallistusta lisää kallistamatta mastonjalkaa.
Erkka
erkka (at) h-vene piste net
erkka (at) h-vene piste net
Mittailin eilen Kotkan rikiä. Masto oli vahingossa jäänyt 5cm liian eteen ja etustaagin pituus maston merkistä mitattuna oli siten vain 123cm (johtuen osittain maston sijainnista).
Näillä asetuksilla oli todella vaikea saada fokkaa toimimaan kunnolla ja kuten tuohon match osioon kirjoitin, niin nousukulma oli aivan onneton.
Näillä asetuksilla oli todella vaikea saada fokkaa toimimaan kunnolla ja kuten tuohon match osioon kirjoitin, niin nousukulma oli aivan onneton.
No jo on taas väännelty vanttiruuveja ja heiluttu mittanauhan kanssa:
Yleisimmät? Kolme tapaa raken mittaamiseen ovat
(http://www.h-boat.nu/?id=283)
1) Paino ison fallin päähän, ja mitataan etäisyys roikkuvan painon ja maston takareunan välillä puomin korkeudelta (trimmiohjeet antavat vinkiksi 60-75cm)
2) Etustaagi (tai miksei fokan falli) vedetään suoraksi mastolle, merkitään maston alimman mittamerkin yläreunan korkeus falliin/staagiin, viedään staagi/falli eteen ja mitataan etäisyys merkistä etustaagin kiinnityskohdan tasalle (kanteen, ei etustaagin sokkatappiin) (ohje northin mukaan 135cm)
3) vedetään mittanauha/köysi ison fallilla toppiin ja mitataan etäisyys peräpeilin ja kannen liitoskohtaan (ei reunalistan yläreunaan) (ohje 10,35-10,50metriä)
Ihan kivoja tapoja mittailla, itse sain kuitenkin varsin ristiriitaisia tuloksia:
*mittaustapa 1: tulos noin 70cm (ok), mittaustapa 2: tulos noin 125cm (liian vähän rakea)
säätämisen jälkeen:
*mittaustapa 2: tulos noin 132cm (liian vähän rakea), mittaustapa 3: tulos 10,25 cm (liikaa rakea)
Eli ainakaan luottamusta omiin trimmeihini (tai trimmiohjeisin:) en kyennyt parantamaan.
Yleisimmät? Kolme tapaa raken mittaamiseen ovat
(http://www.h-boat.nu/?id=283)
1) Paino ison fallin päähän, ja mitataan etäisyys roikkuvan painon ja maston takareunan välillä puomin korkeudelta (trimmiohjeet antavat vinkiksi 60-75cm)
2) Etustaagi (tai miksei fokan falli) vedetään suoraksi mastolle, merkitään maston alimman mittamerkin yläreunan korkeus falliin/staagiin, viedään staagi/falli eteen ja mitataan etäisyys merkistä etustaagin kiinnityskohdan tasalle (kanteen, ei etustaagin sokkatappiin) (ohje northin mukaan 135cm)
3) vedetään mittanauha/köysi ison fallilla toppiin ja mitataan etäisyys peräpeilin ja kannen liitoskohtaan (ei reunalistan yläreunaan) (ohje 10,35-10,50metriä)
Ihan kivoja tapoja mittailla, itse sain kuitenkin varsin ristiriitaisia tuloksia:
*mittaustapa 1: tulos noin 70cm (ok), mittaustapa 2: tulos noin 125cm (liian vähän rakea)
säätämisen jälkeen:
*mittaustapa 2: tulos noin 132cm (liian vähän rakea), mittaustapa 3: tulos 10,25 cm (liikaa rakea)
Eli ainakaan luottamusta omiin trimmeihini (tai trimmiohjeisin:) en kyennyt parantamaan.
Erkka
erkka (at) h-vene piste net
erkka (at) h-vene piste net
Nortin mitta etuvantista mittaamiseen on 1,35cm, Frizin 1,36cm. Höj Jensen kertoo trimmausohjeessaan vain mitan maston huipusta takakanteen.Frizin ohjeesta löytyy myös mitta mastohuipusta takakanteen ja vertaamalla Frizin antamia mittoja keskenään ja edelleen Höj Jensenin mittoihin, voisi Höj Jensenin etuvanttiluvun olettaa vaihtelevan jossain välillä 134-140 cm, kelistä riippuen. Höj Jensen näyttäs olevan ainoa, joka kehoittaa käyttämään eri maston kallistusta eri keleillä.
Kaikki em. trimmiohjeet ovat joitain vuosia vanhoja. Purjeet ja trimmit ovat hyvinkin saattaneet muuttua niiden jälkeen. Uskoisin kuitenkin, että kaikki mitat jossain välillä 135-140 cm ovat ihan kvalideja. Purjeiden ja maston viritys on kokonaisuus, jossa maston rake yksi - tosin tärkeä- tekijä muiden joukossa.
Eri mittaustavoista etuvantista tapahtuva mittaus on luotettavin ja vertailukelpoisin. Fallista roikutettaa painoa mittaamalla saatavaan lukuun vaikuttaa veneen kelluma-asento. Maston päästä takakanteen mittaamalla saatava luku on ehdottoman epätarkka; mitta voi venyä, tuuli vaikuttaa mittaustulokseen, samoin kuin se mihin kohtaan mitan yläpää (mitan 0-kohta) asettuu. Etuvantista mittaamiseen saatavaan tulokseen eivät venymiset vaikuta, samoin mitan 0-kohta on tarkasti määriteltävissä. Näin edes samasta veneestä eri tavoilla mittaamalla saadut tulokset eivät välttämättä ole keskenään vertailukelpoisia
Kaikki em. trimmiohjeet ovat joitain vuosia vanhoja. Purjeet ja trimmit ovat hyvinkin saattaneet muuttua niiden jälkeen. Uskoisin kuitenkin, että kaikki mitat jossain välillä 135-140 cm ovat ihan kvalideja. Purjeiden ja maston viritys on kokonaisuus, jossa maston rake yksi - tosin tärkeä- tekijä muiden joukossa.
Eri mittaustavoista etuvantista tapahtuva mittaus on luotettavin ja vertailukelpoisin. Fallista roikutettaa painoa mittaamalla saatavaan lukuun vaikuttaa veneen kelluma-asento. Maston päästä takakanteen mittaamalla saatava luku on ehdottoman epätarkka; mitta voi venyä, tuuli vaikuttaa mittaustulokseen, samoin kuin se mihin kohtaan mitan yläpää (mitan 0-kohta) asettuu. Etuvantista mittaamiseen saatavaan tulokseen eivät venymiset vaikuta, samoin mitan 0-kohta on tarkasti määriteltävissä. Näin edes samasta veneestä eri tavoilla mittaamalla saadut tulokset eivät välttämättä ole keskenään vertailukelpoisia
Matkaveneilijänä tuli tehtyä töppäys mastoa nostaessa ja sen jalka päätyi pikkasen liian keskiosan pykälään ts. rake on aika heikko. Sanotaan, että pystympi masto on vastaavasti parempi myötätuulessa mutta kun tiedetään ettei myötätuuleen vene liiku kuitenkaan niin taidan hiukkasen säätää vastatuulen eduksi.Pualikas wrote:uusimmasta yachting worldistä löytyy juttua mm. Raken mittaamisesta ym. Kannattaa katsoa!
Mutta, kertokaas tärkeimmät sudenkuopat kun mastoa ihan käsipelilla laiturissa nostetaan jalassa pykälää edemmäs. Ajatuksena olisi että minä ja tyttökaverini (ei painonnostotaustaa) sen tekisimme ensin vantit löpöksi löysäämällä ja sitten voimamies nostaa mastoa ja tarkkuusnainen koittaa painaa vastaan alapäästä ja liu'uttaa jalan seuraavaan pykälään.
Miltäs kuulostaa? Pistäkääs kootut vinkit.
306
Ennen potkimisen alottamista voisi olla suositeltavaa laittaa vielä yksi köysi maston juuresta taaksepäin suht. tiukalle ja toinen eteenpäin, ettei tule yllätyksiä. Jos masto liikkuu kevyesti löysättynä, niin pahimmillaan sen maston alapään voisi potkaista esim. keulaluukun päälle... parempi koittaa siirtoa ensin kiristämällä sitä köyttä mihin suuntaan halutaan siirtää.FIN931 wrote:Ota mastonjalasta pultti pois. Löysää sivuvantteja ja potki mastoa eteenpäin, kunnes mastonjalassa olevasta reiästä näkyy seuraava kolo eteenpäin ja pujota pultti uudestaan paikalleen
Onkohan oma kiinnitys siis väärin kun laitoin pultin siihen kohtaan jossa täkin kiinnikkeessä on se saranareikä. Siitä kiinnitettynä masto ei voi siirtä, kaatuu kyllä sitten hallitusti syksyllä. Vai onko tuo saranareikä sittenkin vain noston ja laskun helpottamista varten?Lauri wrote:FIN931 wrote:Ota mastonjalasta pultti pois. Löysää sivuvantteja ja potki mastoa eteenpäin, kunnes mastonjalassa olevasta reiästä näkyy seuraava kolo eteenpäin ja pujota pultti uudestaan paikalleen
Mahdollisesti on väärässä paikassa.4xS wrote: Onkohan oma kiinnitys siis väärin kun laitoin pultin siihen kohtaan jossa täkin kiinnikkeessä on se saranareikä. Siitä kiinnitettynä masto ei voi siirtä, kaatuu kyllä sitten hallitusti syksyllä. Vai onko tuo saranareikä sittenkin vain noston ja laskun helpottamista varten?
Mastonjalkoja on monenlaisia, rakenne riippuu kai vuosimallista ja valmistajastakin. 4xS:n vene taisi olla Arteknon tekoa mutta vähän uudempi kuin minun, en tiedä onko mastonjalan rakenne siinä samanlainen. Mutta ainakin vanhemmissa Arteknon veneissä maston alapäässä oleva osa on valualumiinia (jossa pultille sopiva reikä sekä keskellä että aivan takakulmassa) ja kannella on rosterista tehty "kampa", jossa on muutama ylöspäin avoin kolo keskellä ja takakulmassa reikä. Kuvittelen, että se pultti on nyt sitten noissa läpi taaimmaisista koloista. Jos laittaisit sen edemmäksi, maston alapään keskelle & niin että osuu yhteen niistä "kamman" avoimista koloista, niin pulttia ei tarvitse maston nostossa/laskussa erikseen irroitella.
Masto tietysti pysyy paikallaan niin kauan kuin vantit ovat tiukalla, oli pultti kummassa paikassa vain, mutta vanttien ollessa löysällä on mahdollista tuhota se maston alapään valettu osa, jos siihen pääsee tulemaan vähänkin sivuttaisvääntöä ja pultti on tiukasti sopiva (on kuulemma haurasta kamaa se valualumiini, varsinkin kun väännetään melkein 10m pitkällä vivulla!). Me on kyllä käytetty sitä reikää saranan muodostamiseksi silloin, kun mastoa on kaadettu ilman mastonosturia, mutta reikään on aina laitettu paljon reikää pienemmällä halkaisijalla oleva tappi, jotta olisi varaa maston kiertymiselle ja heilahteluille.
Mieluiten hoidan kuitenkin masto-operaatiot nosturilla, kun sellainen on käytettävissä seuran rannassa. Nosturin käyttämisestäkin on muuten nähty monen monta sovellusta. Minusta on ollut helpointa vetää mastosta kaksi köyttä nosturin koukkuun: Toinen on spinnun falli, toinen joku muu sopiva köysi joka sidotaan n. puominivelen kohdalle mastoon. Nuo köydet säädetään siten, että mastonosturin koukku on n. metrin päässä spinnun fallin ylähelasta suoraan maston edessä; tällä systeemillä maston voi jättää vaikka itsekseen roikkumaan rauhassa ilmaan veneen yläpuolelle eikä windeksikään ole vaadassa. "Perinteinen systeemi", jossa mastoa nostetaan yhdellä köysilenkillä saalinkien alapuolelta on joskus aika karseaa katsottavaa... olen vuosien varrella nähnyt useammankin tapauksen, jossa maston yläosa on noston yhteydessä pesty meriveteen dippaamalla, kun on nosteltu sitä mastoa painopisteen alapuolelta ja sitten maston juureen määrätty "vastapaino" ei olekaan pitänyt kiinni tms
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Tulin tuota ajatelleeksi mutta sitten kun aloin varovaisestipotkia niin eipä masto liikkunut mihinkään. Sitten koitin potkia kovempaa ja alkoi varvas vihoittelemaan. Kai hapettunut mastonjalka sitten pisti vastaan.Lauri wrote:Ennen potkimisen alottamista voisi olla suositeltavaa laittaa vielä yksi köysi maston juuresta taaksepäin suht. tiukalle ja toinen eteenpäin, ettei tule yllätyksiä. Jos masto liikkuu kevyesti löysättynä, niin pahimmillaan sen maston alapään voisi potkaista esim. keulaluukun päälle... parempi koittaa siirtoa ensin kiristämällä sitä köyttä mihin suuntaan halutaan siirtää.FIN931 wrote:Ota mastonjalasta pultti pois. Löysää sivuvantteja ja potki mastoa eteenpäin, kunnes mastonjalassa olevasta reiästä näkyy seuraava kolo eteenpäin ja pujota pultti uudestaan paikalleen
Hetken pähkäiltyäni otin koneen avuksi ja kaivoin työkalupakista turhimman ruuvarini. Sillä kangottelemalla sain mastoa siirtymään melkovaivattomasti eteen- ja taaksepäin ilman että olisi suurta vaaraa sen liian nopeasta luiskahtelusta.
Nyt on rake kunnossa mutta sivusuunnassa maston suoristus on edelleen aika homma kun ei oikein auta kun näköönsä uskoa (vene kelluukin hieman toiselle puolelle kallistuneena jne.). Koitin fokan nostinta mutta sepäs venyy sen verran ettei oikein tarkkaa mittaa saa puolelta toiselle vertailemma. Varmaan pitäisi joku tymäkämpi naru vaan ottaa siihen käyttöön. No, tuo homma on joka tapauksessa simppeliä kokeilemista maston jalan liikutteluun nähden.
306
Mittailinpa tänään hieman mastoa, kun se keväällä vedettiin pystyyn vähän sinne päin..
Mittasin ensin maston suoruutta ison fallilla takakulmiin, vaikutti olevan melko hyvin suorassa, venyvä falli saattoi kasvattaa hieman virhemarginaalia.
Sitten mittasin raken fokan fallilla, n. 120cm eli ihan liian vähän. Löysäsin etustaagia sen minkä pystyy/uskalsin ja mittasin uudelleen, nyt n. 123cm. Seuraavaksi kiristin ylävantteja, olisiko ollut n. 4 kierrosta. Nyt rake on n. 125cm. Edelleen siis reilusti liian vähän.
Ylävantteja ei voi enää kiristää, kyljet on jo nyt hieman lommolla, otankin varmaan ylä- ja alavantteja pari kierrosta löysemmälle.
Masto on takimmaisessa kolossa, siinäkö syy vähäiseen rakeen? Vai onko etustaagini liian lyhyt? Saalingit on keskimmäisessä reiässä (3 vaihtoehtoa). Sen verran tekemäni säädöt tuntuivat auttavan, että hekin kiristys suoristi venettä puuskissa mutu-tuntumalla enemmän kuin aiemmin.
Jos joku guru oleilee Soukan lähettyvillä, tervetuloa neuvomaan säädöissä...
-jussi
FIN-764
Mittasin ensin maston suoruutta ison fallilla takakulmiin, vaikutti olevan melko hyvin suorassa, venyvä falli saattoi kasvattaa hieman virhemarginaalia.
Sitten mittasin raken fokan fallilla, n. 120cm eli ihan liian vähän. Löysäsin etustaagia sen minkä pystyy/uskalsin ja mittasin uudelleen, nyt n. 123cm. Seuraavaksi kiristin ylävantteja, olisiko ollut n. 4 kierrosta. Nyt rake on n. 125cm. Edelleen siis reilusti liian vähän.
Ylävantteja ei voi enää kiristää, kyljet on jo nyt hieman lommolla, otankin varmaan ylä- ja alavantteja pari kierrosta löysemmälle.
Masto on takimmaisessa kolossa, siinäkö syy vähäiseen rakeen? Vai onko etustaagini liian lyhyt? Saalingit on keskimmäisessä reiässä (3 vaihtoehtoa). Sen verran tekemäni säädöt tuntuivat auttavan, että hekin kiristys suoristi venettä puuskissa mutu-tuntumalla enemmän kuin aiemmin.
Jos joku guru oleilee Soukan lähettyvillä, tervetuloa neuvomaan säädöissä...
-jussi
FIN-764
Suoruus sivusuunnassa kannattanee mitata suoraan kyljelle rustirautoihin. Toimituksesta tulee tarkempi kun vene on leveämpi ja falli lyhyempi. Maston kierouden saa selville mastouraa pitkin katsomalla.FIN-764 wrote:Mittailinpa tänään hieman mastoa, kun se keväällä vedettiin pystyyn vähän sinne päin..
Mittasin ensin maston suoruutta ison fallilla takakulmiin, vaikutti olevan melko hyvin suorassa, venyvä falli saattoi kasvattaa hieman virhemarginaalia.
Todennäköisesti etustaagi on liian lyhyt ja vantit liian pitkät. Tietysti myös maston paikka jalassa vaikuttaa jonkin verran. Aikaisemmin H-venettä on ajettu pystymmällä mastolla. Rakea on myöhemmin lisätty, koska vene kulkee silloin hieman kovempaa kryssillä. Monissa retkiveneissä masto lienee kuitenkin yhä pystymmässä, koska silloin puomi on korkeammalla eikä uusia vantteja tarvitse teettää.FIN-764 wrote:Sitten mittasin raken fokan fallilla, n. 120cm eli ihan liian vähän. Löysäsin etustaagia sen minkä pystyy/uskalsin ja mittasin uudelleen, nyt n. 123cm. Seuraavaksi kiristin ylävantteja, olisiko ollut n. 4 kierrosta. Nyt rake on n. 125cm. Edelleen siis reilusti liian vähän.
Ylävantteja ei voi enää kiristää, kyljet on jo nyt hieman lommolla, otankin varmaan ylä- ja alavantteja pari kierrosta löysemmälle.
Masto on takimmaisessa kolossa, siinäkö syy vähäiseen rakeen? Vai onko etustaagini liian lyhyt? Saalingit on keskimmäisessä reiässä (3 vaihtoehtoa). Sen verran tekemäni säädöt tuntuivat auttavan, että hekin kiristys suoristi venettä puuskissa mutu-tuntumalla enemmän kuin aiemmin.
Saalinkien säädöt vaikuttavat lähinnä maston prebendiin eli maston kaarevuuteen veneen pituussuunnassa.
Uusi rake vanhaan veneseen
Ennen masto oli pystymmässä kuin nykyään, kun raken pitäisi olla keulavantista mitattuna 137 - 141 cm.
Vanhaan veneeseen näin ison raken tekeminen tuottaa ongelmia, koska keulavantti on liian lyhyt ja sivuvantit liian pitkät.
Hookaksoossa on keulavantissa kaksi raksipulikkaa ja niillä on saatu rakeksi 138,5 cm, kun vanttiruuvi on maksimilöysällä. Saalinkeja on jatkettu 5 cm, mutta ne ovat vieläkin lyhyemmät kuin joissakin uusissa veneissä. Saalinkien pidennys antoi lisää kiristysvaraa ylävantteihin.
Jossain vaiheessa vanhat Hasselforsin rosterivanttiruuvit menivät jumiin ja ne vaihdettiin pronssisiin samanmerkkisiin. Ne olivat onneksi vähän alkuperäisisä lyhyemmät ja näin saatiin lisää kiristysvaraa sivuvantteihin.
Vanhaan veneeseen näin ison raken tekeminen tuottaa ongelmia, koska keulavantti on liian lyhyt ja sivuvantit liian pitkät.
Hookaksoossa on keulavantissa kaksi raksipulikkaa ja niillä on saatu rakeksi 138,5 cm, kun vanttiruuvi on maksimilöysällä. Saalinkeja on jatkettu 5 cm, mutta ne ovat vieläkin lyhyemmät kuin joissakin uusissa veneissä. Saalinkien pidennys antoi lisää kiristysvaraa ylävantteihin.
Jossain vaiheessa vanhat Hasselforsin rosterivanttiruuvit menivät jumiin ja ne vaihdettiin pronssisiin samanmerkkisiin. Ne olivat onneksi vähän alkuperäisisä lyhyemmät ja näin saatiin lisää kiristysvaraa sivuvantteihin.
Last edited by Hanu on Mon 7.7.2008 21.50, edited 1 time in total.
Ida Mariassa on nyt keulastaagista mitattuna 137 cm. Tuon aikaansaamiseksi vaihdettiin etustaagi 15 senttiä pidemmäksi (rikipajan mittauksen mukaan 8.38 m kun ruuvi keskiasennossa) ja lyhennettiin vantteja niin vähän kuin mahdollista, eli muutama sentti.
Rälläköin maston alapäätä vinommaksi, mutta en tullut hioneeksi tarpeeksi, joten masto seisoo yhä takareunallaan. Täytyy hioa lisää, kun seuraavan kerran on masto alhaalla. Takareunalla seisominen aiheuttaa maston alaosan taipumisen vanttien ollessa kireällä. Lisäksi hekin kiristäminen taivuttaa koko mastoa, eikä vain yläosaa niin kuin pitäisi.
Rälläköin maston alapäätä vinommaksi, mutta en tullut hioneeksi tarpeeksi, joten masto seisoo yhä takareunallaan. Täytyy hioa lisää, kun seuraavan kerran on masto alhaalla. Takareunalla seisominen aiheuttaa maston alaosan taipumisen vanttien ollessa kireällä. Lisäksi hekin kiristäminen taivuttaa koko mastoa, eikä vain yläosaa niin kuin pitäisi.
mastonkengän muotoilu
Minä olen pannut mastonkengän etuosan alle pari isoa ruostumatonta prikkaa. Ne pysyvät hyvin paikallaan ja mastonkenka ei kanna takaosastaan.Rälläköin maston alapäätä vinommaksi, mutta en tullut hioneeksi tarpeeksi, joten masto seisoo yhä takareunallaan. Täytyy hioa lisää, kun seuraavan kerran on masto alhaalla. Takareunalla seisominen aiheuttaa maston alaosan taipumisen vanttien ollessa kireällä. Lisäksi hekin kiristäminen taivuttaa koko mastoa, eikä vain yläosaa niin kuin pitäisi.